Gulyás Gergely a Kormányinfón: Ukrajna azokat zsarolja a kőolajszállítás leállításával, akik következetesen kiállnak a béketárgyalások mellett
Ukrajna Magyarországot és Szlovákiát, azokat az országokat zsarolja a kőolajszállítás leállításával, amelyek következetesen kiállnak az azonnali tűzszünet és a béketárgyalások mellett – jelentette ki a Miniszterelnökséget vezető miniszter pénteken Budapesten a Kormányinfón.
Gulyás Gergely méltánytalannak és az uniós megállapodásokkal ellentétesnek nevezte, hogy Ukrajna a békepárti álláspontja miatt zsarolja Magyarországot és Szlovákiát.
Jelezte: ez rendkívüli veszélyt jelent az ellátásbiztonság szempontjából.
„Egylőre pánikra semmi ok, mert a tartalékok szintje magas”
– fogalmazott, jelezve ugyanakkor, hogy szeptemberig megoldást kell találni a helyzetre.
A miniszter kitért arra, azért is méltánytalan amit Ukrajna tesz, mert Ukrajnába Magyarországról érkezik az elektromos áram több mint 40 százaléka, gázolajat a legbiztonságosabb ellátási formában, csővezetéken keresztül csak tőlünk kapnak, a gázolaj- valamint a földgázimport több mint 10 százaléka Magyarországról érkezik Ukrajnába. Mindezek mellett Magyarország menedéket nyújt az Ukrajnából menekülteknek, és az ország történetének legnagyobb humanitárius segítségnyújtásával segíti a háború sújtotta országot.
Hangsúlyozta: Magyarország nem akarja viszontzsarolni Ukrajnát, betartja a vele kötött megállapodásokat, de semmifélképpen „nem járja, hogy ők eközben bennünket zsarolnak”. Magyarország ezért felkérte az Európai Bizottságot, hogy lássa el a közvetítő szerepét, de ha ez nem vezet eredményre, „más lépéseket is meg kell fontolni” – tette hozzá Gulyás Gergely.
Bóka János európai uniós ügyekért felelős miniszter kijelentette: Ukrajna megsérti az európai uniós társulási megállapodás számos rendelkezését azzal, hogy korlátozza a kőolajszállítást.
Azt mondta, ilyen sürgős intézkedést igénylő esetekben, a tagállamok kezdeményezésére, az Európai Bizottság három napon belül konzultációs eljárást kezd Ukrajnával.
Amennyiben ez nem vezet eredményre, választott bírósági eljárás indulhat, amely számos válaszlépésre ad lehetőséget – közölte a miniszter.
A magyar kormány vizsgálja azt is, hogy Ukrajna kőolajszállítás-korlátozó lépései megsértik-e WTO (Kereskedelmi Világszervezet) és az energiakarta szabályait – mondta Bóka János.
Gulyás Gergely gyalázatosnak, tűrhetetlennek és vérlázítónak nevezte az Európai Bíróság Magyarországot a migrációs politikájáért sújtó ítéletét, amely a tárcavezető szerint jelzi, hogy a bíróság semmiyen jogvita pártatlan eldöntésére nem vehető már igénybe.
Jelezte, a kormány a lehető leggyorsabban szeretne megállapodni az Európai Bizottsággal,
de ha a megállapodás eredménye az lesz, hogy a külső határvédelem nem marad fenntartható, akkor Magyarország területét továbbra is „minden eszközzel meg fogjuk védeni”, azt azonban „nem tudjuk garantálni”, hogy a déli határon keresztül migránsok százezrei ne menjenek Ausztriába és Németországba.
Magyarország – eleget téve a schengeni szerződésben vállalt kötelezettségének -, eddig mintegy kétmilliárd euró értékben, saját forrásból védte Európa határait, de elfogadhatatlan, hogy ezért még meg is bírságoljanak – mondta.
Bóka János közölte: lezárult Magyarország európai uniós soros elnökségének első szakasza.
Elmondta: hétfőn rendezik a nyári szünet előtti utolsó eseményt, amelyen az Európai Parlament Európa-ügyi bizottságainak vezetői tanácskoznak az Országházban.
A miniszter az eddigi eredmények között említette, hogy sikerült a biztonsági és védelempolitikai ad hoc munkacsoportot állandóan működővé tenni, akárcsak azt, hogy a 2025-ös uniós költségvetésről elvi egyezség született, így az Európai Parlament megkezdheti a végleges verzió kialakítását.
Bóka János jelezte: november 7-én rendezik Budapesten az Európai Politikai Közösség következő csúcstalálkozóját, másnap pedig az Európai Tanács informális ülését a magyar fővárosban.
A miniszter közölte: a magyar elnökség alatt eddig öt testület hat informális tanácsülését tartották meg Brüsszelben és Budapesten. Ezeken szó esett a versenyképesség erősítéséről, a mesterséges intelligencia, az elektromos járműgyártás kérdéseiről, a következő klímacsúcs előkészületeiről, a vízgazdálkodással, a határon átnyúló szennyezéssel és körforgásos gazdasággal kapcsolatos témákról éppúgy, ahogy a 2030-ig szóló energetikai keret kihívásairól és a geotermikus energiában rejlő lehetőségekről.
A felek áttekintették a bel- és az igazságügyi terület politikai prioritásait; ezen a területen öt évre szóló dokumentum elfogadása a cél – mondta. Bóka János hozzátette, a megbeszéléseken a határőrizeti és menekültügyi szervezetek hatékonyabb adathozzáféréséről is szó esett.
A miniszter egyebek mellett jelezte: az egészségügyi miniszterek a szív- és érrendszeri betegségekről és a szervadományozás európai vonatkozásairól egyeztettek.
Bóka János arra is kitért: a formális tanácsüléseken az agrárminiszterek a vidéki területek hosszú távú életképességének lehetőségeit, a pénzügyminiszterek az Európai Bizottság túlzottdeficit-eljárásokkal kapcsolatos kezdeményezéseit vitatták meg, míg a munkaügyi és szociális tárcák képviselői a munkaerőhiány kihívásairól, a fogyatékossággal élők munkaerőpiaci integrációjáról és a területi kohézió társadalmi befogadással kapcsolatos szerepéről egyeztettek.
A miniszter azt is megemlítette: Szegedre és Magyarország déli határára látogatott a bevándorlással, határokkal, menekültüggyel foglalkozó bizottság, de egyeztettek Magyarországon az unió védelempolitikai igazgatói és a közösség kohéziós főigazgatói is.
A kormány döntése alapján könnyebben juthatnak államilag támogatott, elsősorban lakáscélú hitelhez a speciális adózási formát választók és a mezőgazdasági őstermelők
Vitályos Eszter a Kormányinfón azt mondta, a speciális adózási formát választók számára a hitelbírálat során nehézséget jelenthet, hogy nem a teljes bevétel tekinthető jövedelemnek, csak annak a jogszabályokban meghatározott része. Ezért nem, vagy csak a szükségesnél kisebb összegben tudják igényelni az adott kölcsönt.
Annak érdekében, hogy az érintett családok könnyebben részesedhessenek az otthonteremtést és a családalapítást támogató lehetőségekben, a kormány lehetővé teszi, hogy bevételük legalább 50 százalékát jövedelmeként vegyék figyelembe a hitelbírálatnál.
Az érintetteknek csak egy év társadalombiztosítási jogviszony kell az előírt két vagy három év helyett – tudatta Vitályos Eszter.
Ezzel sok ezerrel több speciális adózó és őstermelő számára nyílik meg a lehetőség, hogy gyermekvállalásukhoz ilyen segítséget is igénybe vehessenek – hangsúlyozta a kormányszóvivő.
Vitályos Eszter a felsőoktatási felvételiről szólva kiemelte: növekedett az egyetemek vonzereje, immár második éve több mint 90 ezren nyertek felvételt a magyar felsőoktatásba.
Elmondta: idén 90 334 diákot vettek fel az egyetemekre. Négy jelentkezőből három felvételt nyert, minden tíz új hallgatóból nyolc magyar állami ösztöndíjasként kezdheti meg tanulmányait.
Alapképzésen 62 752, osztatlan képzésen 7852 hallgató, felsőoktatási szakképzésen 3202 diák tanulhat majd, 16 528-re nőtt a mesterképzésre felvettek létszáma, ez az új hallgatók 18 százaléka.
A gazdaságtudomány lett a legnépszerűbb képzési terület, ide 19 267 hallgatót vettek föl. A második legnépszerűbb a pedagógusképzés 12 759 felvett diákkal, 2002-höz képest 3035-tel több tanár-, tanítószakos hallgató kezdheti meg szeptembertől tanulmányait. A két esztendővel ezelőtti adatokhoz képest 117 százalékos emelkedés tapasztalható a természettudományos tanárok képzésében, 1401-en kezdik meg e területen tanulmányaikat.
Vitályos Eszter hangsúlyozta, a megújult felsőoktatás a magyar gazdaság igényeit szolgálja ki, minden második hallgatót műszaki, természettudományos, mérnöki, informatikai, agrár és orvos-, egészségtudományi képzési területre vettek fel.
Minden ötödik felvett 30 év feletti, növekszik a munka mellett egyetemen tanulók száma. Minden második egyetemista vidéki egyetemre nyert felvételt.
Azok, akiket nem vettek fel, a pótfelvételi eljárásban július 30. és augusztus 7. között ismét beadhatják jelentkezésüket. Az érintettek a pontszámítással kapcsolatos kérdésekkel az Oktatási Hivatalt kereshetik, az info@oh.gov.hu, illetve a felveteli.eljaras@oh.gov.hu e-mail címeken.
A kormányszóvivő az utóbbi időszak beruházásairól elmondta: az elmúlt hetekben 1,7 milliárd forint értékben valósultak meg beruházások Magyarországon. Tájékoztatása szerint Taksonyban négycsoportos új bölcsődét adtak át, Rózsaszentmártonban pedig 130 millió forintból épült meg a település második bölcsődéje. Dunakeszin új esetkocsit kapott a mentőállomás, Felsőtárkányban pedig új gördülőállomány átadásával fejlesztették a kisvasutat – ismertette.
A kormányszóvivő kitért arra is, hogy Párizsban ma kezdődik 2024 legnagyobb globális sporteseménye, az olimpia. A játékokon hazánkat összesen 180 sportoló képviseli, ez nemzetközi összehasonlításban nagy létszámot jelent. Vitályos Eszter „sok sikert és annál is több érmet” kívánt a magyar sportolóknak. „Hajrá magyarok, egy nemzet szurkol értetek” – fogalmazott.
Kérdésre válaszolva Gulyás Gergely közölte: csak a kőolajtartalékok magas szintje miatt nem eredményez akut ellátási problémát az, hogy Kijev elzárja az olajcsapot.
A miniszter hangsúlyozta: „mást és többet vártak” az uniós intézményektől és az Európai Bizottságtól ez ügyben. Szavai szerint nem fogadható el, hogy ha egy közösség tagállamai zsarolás miatt bajba kerülnek, akkor a közösség ne álljon ki mellettük.
Azt is mondta:
„nem logikátlan a felvetés,” hogy a csapok elzárása előtt Ukrajna egyeztetett az EU-val.
„Mi abban vagyunk érdekeltek, hogy Ukrajna állítsa helyre azt a helyzetet, amelyben az orosz olajhoz mi is hozzáférhetünk” –
rögzítette a miniszter, hozzátéve: Európa gazdasági sikereinek az is része volt, hogy olcsó orosz nyersanyaghoz juthattunk.
Megjegyezte továbbá, hogy az európai államok jó része „hipokrita magatartást folytat ebben az ügyben”, mert szintén orosz olajat vásárol, csak áttételesen, valamelyik köztes ország bevonásával.
Bóka János uniós ügyekért felelős miniszter kérdésre hozzátette: a kormány egyelőre azt várja, hogy az EB kezdeményezi-e Ukrajnával a magyar kormány által kért konzultációt.
„Reményeink szerint rövid időn belül meghozzák ezt a döntést” – magyarázta, hozzátéve: ettől a döntéstől függenek majd a magyar kormány további lépései.
Gulyás Gergely ismertette: a Mol hosszú távú szerződések alapján vásárol kőolajat, az ukrán intézkedések miatt kieső mennyiség szeptemberig nem okoz ellátási zavart, akkor sem, ha nem pótolható más forrásból. Alternatív források bevonása azonban áremelkedéssel járhat.
Azt is mondta: a kormány 2010-es hivatalba lépése óta jelentősen bővítette az energiaszállítás infrastruktúráját az ellátásbiztonság javítása érdekében. Míg korábban csak két szomszédos országgal kapcsolta össze Magyarországot csővezeték, jelenleg Szlovénia kivételével mindegyikkel.
Gulyás Gergely a kormányinfón arra kérdésre, hogy miért zsarolja Magyarországot Ukrajna, azt felelte, Ukrajna azt követeli Magyarországtól, hogy hagyjon fel a békepárti politikával.
Arra a kérdésre, hogy a Mol nem tudná-e más szerződéses partnerétől pótolni a kieső kőolajat, a Miniszterelnökséget vezető miniszer úgy felelt: „a problémák sorban úgy néznek ki, hogy az ellátásbiztonság garantálható-e”, és „ha garantálható, akkor ugyanezen az áron garantálható-e.”
Bóka János ehhez hozzáfűzte, hogy a probléma megoldása rendkívül egyszerű: Ukrajnának be kell tartania a nemzetközi jogi kötelezettségeit. Ukrajnának nemzetközi jogi kötelezettsége, hogy ezeket a szállítmányokat átengedje – mondta.
Az orosz gáz Ukrajnán keresztüli tranzitjáról Gulyás Gergely úgy nyilatkozott, már a háború előtt is sokat tett Magyarország a tárolókapacitás növelése érdekében; építettek és vásároltak vissza tárolókat, így az egyik legtöbb tartalékkal rendelkező uniós tagállam vagyunk. Hangsúlyozta: a rendszer egyelőre működik, „mindenre fel vagyunk készülve”.
Az Európai Bíróság Magyarországot a migrációs politikája miatt elmarasztaló ítéletéről kérdésre válaszolva azt mondta: Magyarország nincs abban a helyzetben, hogy az ítéletnek ne tegyen eleget. Vagy fizetünk, vagy levonják a napi egymillió eurós bírságot.
A jogi helyzet világos – tette hozzá, a napi egymillió eurós bírság az ítélet meghozatalától esedékes.
Hangsúlyozta: Magyarország teljes joggal tiltakozik az ítélet ellen, ugyanakkor leginkább az osztrákoknak és a németeknek kellene így tenniük, mivel a hazánkba érkező illegális migránsok nagy része hozzájuk tart.
Bóka János kiemelte: sem Magyarországnak, sem Európának nem érdeke az ítélet végrehajtása, ezért konzultációt kezdeményeznek a bírósági ítélet végrehajtásával kapcsolatban az Európai Bizottsággal. Az egyeztetés szeptemberben kezdődik majd.
„A magyar kormány pozícióját egyértelműen meghatározza a választópolgárok akarata és az alaptörvény rendelkezései” – szögezte le Bóka János, hozzátéve: Magyarország azért védte saját határait, hogy Európát is védje. A határvédelem költségéhez azonban az unió nem járult hozzá – mondta.
A miniszter szerint, ha Magyarország végrehajtja az ítéletet, akkor ismét a „2015-ös képekkel fogunk találkozni.”
Ugyancsak kérdésre úgy értékelt: nem járja, hogy miközben az Európai Unió azért bírságol bennünket, hogy nyissuk meg a határainkat, mi külföldi embercsempészekről magyar börtönökben gondoskodunk milliárdokért. A lehető legjobb, ha hazamennek – fogalmazott Gulyás Gergely.
A miniszter megjegyezte azt is, lassan nem lesz szükség embercsempészekre, mert ezt a munkát az Európai Bíróság és az Európai Bíróság elvégzi.
Leszögezte ugyanakkor, hogy magyar embercsempészeket nem engedtek ki a börtönökből.
Arról, segítünk-e Görögországnak kerítést építeni határain, a miniszter úgy nyilatkozott, „mi a bevált technikákat szívesen megismertetjük bárkivel”.
Azt is mondta: képesek vagyunk arra, hogy ne a magyar adófizetők fizessék ezt a bírságot.
Egy újabb kérdésre jelezte, az egyik, külföldiek által fizetett, konkrétan azonban nem megnevezett különadót azért tartotta fenn a kormány, hogy ebből fizesse a bírságot.
Gulyás Gergely úgy nyilatkozott: az uniós migrációs paktum a működésbe lépése előtt bukott meg, noha egyes elemei előrelépésnek tekinthetők. Ezek között említette, hogy 12 hétig zárt táborban lehet fogva tartani a migránsokat; ez szerinte a Magyarország által meghonosított tranzitzóna-gyakorlatot valósítja meg.
Ugyanakkor arról beszélt: az elosztási mechanizmus fenntarthatatlan, hiszen abból indul ki, hogy a menekültstátuszt elnyert emberek abban az országban maradnak, ahová „sorsolták” őket, miközben az uniós jog engedi őket más tagállamba utazni.
Magyarország senkit sem fog átvenni, még akkor sem, hogyha fizetni kell – jelentette ki, vitathatónak nevezve a szerinte a nyolcvanas évek végének Romániájára emlékeztető szabályozás morális oldalát.
Az ukrajnai fegyverszállításokról szólva a miniszter kiemelte: a NATO hibát követ el, amikor bevonódik az orosz-ukrán háborúba. Hangsúlyozta: először az öldöklésnek és az Európa egészére háruló negatív következményeknek kellene véget vetni.
Az Ukrajnának adott nyugati segítség mértékéről úgy nyilatkozott: azt egyelőre zárójelbe tenné az amerikai elnökválasztásig, ami után „meglátjuk, nem lesz-e esetleg béke jövőre már”.
Mi semmilyen háborús félnek semmilyen fegyvert nem szállítunk – húzta alá Gulyás Gergely.
Azt is mondta: a magyar kormány több alkalommal is elítélte Oroszország ukrajnai agresszióját, jelenleg azonban nem reális, hogy Oroszország teljes egészében kivonja csapatait Ukrajna területéről.
A nemrégiben felvett kínai hitelre a miniszter azt mondta, az nem az uniós forrásokat pótolja, utóbbiak leghívásával jól állunk; a kormány azt gondolja, hogy a világnak és Magyarországnak is jó a szabadkereskedelem, a kiegyensúlyozott gazdasági kapcsolatok rendszere, beleértve a hitelfelvételt is. Értékelése szerint az egymilliárd euró, noha nagy összegnek tűnik, valójában nem tekinthető kiemelkedőnek az állam gazdálkodásában.
Azt is mondta, arra kell számítani, hogy folyamatosan lesznek olyan hitelügyletek, amelyek Magyarország számára előnyösek. Ha kedvező kamatok mellett lehet fejlesztési hitelt felvenni, akkor ez szükséges és indokolt, különösen, ha olyan beruházásokat finanszíroznak belőle, amelyek megtermelik a hitel visszafizetéséhez szükséges pénzt is – tette hozzá.
Az európai politikai kultúra teljesen hiányzik az Európai Parlamentben (EP) – jelentette ki Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter a Kormányinfón azzal kapcsolatban, hogy a Patrióták nem kaptak elnöki, alelnöki pozíciókat az EP-ben.
Kiemelte: Magyarországon nem fordulhat elő, hogy az ellenzéknek szokásjog vagy jog szerint járó parlamenti bizottsági tisztségeket nem kapják meg az érintett frakciók.
„Nem vagyok elájulva a magyar politikai kultúrától, de lényegesen magasabb szintű, mint amit a EP-ben látunk”
– fogalmazott a miniszter, megjegyezve: van objektív kiszámítási módja annak, hogy melyik frakciónak milyen tisztség jár, ám ezt az EP-ben megszegték, minden korábbi gyakorlatot figyelmen kívül hagyva.
Bóka János európai uniós ügyekért felelős miniszter arra kérdésre, hogy változnak-e a magyar uniós elnökség feladatai, amiért az Európai Bizottság alacsonyabb szinten képviselteti magát az itteni tanácskozásokon, a miniszter hangsúlyozta: az EU egy nemzetközi szervezet, a tagállamok hozták létre közös célkitűzéseik hatékonyabb elérésére érdekében.
Hangsúlyozta: az Európai Bizottság létének az az értelme, hogy az unió keretei között együttműködjön a tagállamokkal, és ebbe a szerepfelfogásába nem fér bele, hogy az Európai Bizottság megválogatja, mely tagállamokkal kíván politikai szinten együttműködni, és melyekkel nem.
Hozzátette: a bizottság képviseletének szintje nem befolyásolja az elnökség tevékenységét és annak sikerességét, a delegációk megfelelő szakmai felkészültsége és politikai felhatalmazásának megléte esetén ellátható a feladat.
Arról, hogy Brüsszelben rendeznék meg Budapest helyett az unió informális külügyi tanácsi ülését, Bóka János úgy nyilatkozott: 13 tagállam képviselői ragaszkodtak Budapesthez, öten ellenezték ezt, nyolc államnak pedig nem volt határozott álláspontja. Hozzátette: ha Magyarországot is nyilatkoztatták volna, egyértelművé válik, hogy a többség a budapesti helyszín mellett van.
A ferihegyi repülőtéren tapasztalható késések visszaszorításáról szólva Gulyás Gergely hangsúlyozta: nem a pár perces vagy egyórás, hanem a hosszabb, akár egész napos késésekkel van a probléma.
Arról beszélt: a nyereség növelése érdekében betarthatatlan menetrendet állítanak össze a légitársaságok, amelyek szerinte addig követik el ezt a „pofátlanságot”, amíg nem kell minden ilyen esetben tíz- vagy akár százmilliós büntetést fizetniük.
Hozzátette: „több mint egy tucat eljárás van most is folyamatban”, ám szerinte ez is kevés.
Az extrém meleg miatt elmaradt kórházi műtétekről Gulyás Gergely azt mondta: azokban az országokban, amelyekben rendszeres a nyári forróság, jellemző, hogy a tervezhető műtéteket nem a legforróbb időszakokban végzik el. Országos szinten az elhalasztott műtétek aránya az 1 százalékot sem érte el. Néhány helyen a meghibásodások miatt volt probléma a klimatizálással, ezeket javítják.
A költségvetésről a miniszter közölte: az amerikai elnökválasztás olyan mértékben befolyásolja a büdzsé helyzetét, hogy a jövő évi költségvetés novemberben készül el.
A hiány idén 4,5 százalék körül alakul, jövőre 3,7 százalékos, 2026-ban 2,9 százalékos hiány várható. Ez ambiciózusabb célkitűzés, mint amit az Európai Bizottság elvár, amennyiben ezt sikerül teljesíteni, a túlzott deficiteljárásnak nem lesz érdemi hatása – mondta.
Közölte, hogy a jelenlegi uniós ciklusban – a viták ellenére – Magyarország hívta le a legtöbb forrást.
A gyermekvállalás támogatásával kapcsolatos kérdésre Vitályos Eszter kormányszóvivő azt hangsúlyozta: nemrég hosszabbította meg a kormány a babaváró hitel gyermekvállalásra rendelkezésre álló határidejét.
Ami egészségügyileg csak elvárható egy országtól, mindent megteszünk a magyar családokért és a magyar párokért, hogy tudjanak vállalni gyermeket – fogalmazott.
Gulyás Gergely hozzáétette, a kormány megfelezte – 12-ről 6 hétre – azt az időt, ami után örökbe adhatók a szüleik által a kórházban hagyott gyerekek.
Magyarországon 150 ezerrel több gyermek született meg annak köszönhetően, hogy a termékenységi mutató nem maradt ott, ahol 2010-ben volt – mutatott rá a miniszter. Jelezte azt is, a családtámogatási rendszer bővítése még ebben a ciklusban megtörténhet „látványos” lépésekkel.
A migrációval mint a népességnövelés lehetséges eszközével kapcsolatos felvetésre a miniszter kifejtette, Magyarország kultúrája megtartása mellett szeretné megőrizni a népességét.
A felsőoktatási felvételire vonatkozó kérdésre Vitályos Eszter elmondta: voltak anomáliák a pontszámítással kapcsolatban. A kormányszóvivő azt javasolta minden érintettnek, forduljon az Oktatási Hivatalhoz. A panaszokat az info@oh.gov.hu, illetve a felveteli.eljaras@oh.gov.hu címeken lehet jelezni – ismertette.
Gulyás Gergely hozzátette: olyan nincs, hogy valakit felvettek, és utána arról értesítsék, hogy mégsem jutott be a felsőoktatásba. A miniszter szerint helyes irányba indultak el, amikor arról döntöttek, hogy az egyetemek legyenek önállóak és magukat működtessék. Hangsúlyozta: minden intézmény saját felelőssége, hogy világosan, átláthatóan számolja a felvételi pontszámokat.
„Mások ilyen kijelentésekkel szoktak távozni a közéletből, ő ezzel lépett be”
– így kommentálta Gulyás Gergely azt, hogy Radnai Márk, a Tisza Párt alelnöke újságírókat fenyegetett. Leszögezte: a politikában elfogadhatatlan az erőszak.
A Tisza Párt csatlakozását az Európai Néppárt frakciójához a miniszter úgy értékelte:
a Néppárt is azon dolgozik, hogy Magyarország ne jusson hozzá az uniós forrásokhoz. Aki ehhez a közösséghez csatlakozik, annak el kell számolnia ezzel
– fűzze hozzá.
Kiemelt kép: Budapest, 2024. július 26. Vitályos Eszter kormányszóvivő (b) beszél, mellette Bóka János európai uniós ügyekért felelős miniszter (k) és Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter (j) a Kormányinfó sajtótájékoztatón a Miniszterelnöki Kabinetiroda épületében 2024. július 26-án. MTI/Máthé Zoltán
MOST A LEGNÉPSZERŰBBEK :
Eddig tízezer ukrán katona életébe került a behatolás Oroszországba
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/09/ukran-katonak_kurszkban-120x120.webp)
10.400 ukrán katona esett el azóta, amióta az ukrán haderő…
A németek alaposan bele akartak rúgni Orbán Viktorba – nagyon csúnyán pórul jártak
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/06/orban-viktor-brusszel-MTI-150x150.jpg)
A Die Welt erős keretezéssel számolt be a magyarországi szabályváltoztatásokról…
Tamás a Krímből Putyin mongóliai útjáról készített videós összefoglalót
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/09/putyin-_mongolia-120x120.webp)
Mielőtt Vlagyimir Putyin orosz elnök ellátogatott Mongóliába, a világ agyament…
Nyílt levél Bese Gergőhöz
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/09/maria-szobor-dunavecse-120x120.webp)
Gergő Öcsém! Mivel az érseked is közreadta véleményét és eltiltott…
Tamás a Krímből: így lőtték szét az ukrán kiképzőbázist
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/09/fronthelyzet_2024-09-06-120x120.jpg)
Ismét jelentkezett egy videóval Tamás a Krímből, amelyben természetesen a…
Németországban magukból kikelve szidják az Európai Uniót – ez pedig Magyarországra is hatással lesz
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/09/ursula_-meloni-120x120.webp)
A németeknek elegük van az Európai Bizottság működéséből, és egyre…
Az AfD nem probléma, hanem megoldás Németország számára
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/09/afd_nemetorszag_felvonulas-120x120.webp)
Az egykori NDK elhatárolódik a nyugati liberalizmustól, visszaköveteli örökségét és…
A Telegram megkezdi a privát csevegések moderálását
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/08/telegram_dzen202408-120x120.webp)
A TechCrunch szerint a messenger eltávolította a GYIK oldaláról azt…
Az USA megparancsolta Zelenszkijnek, annyi oroszt öljön meg, amennyit csak tud
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/09/patkany_ria-120x120.webp)
Kirill Strelnikov írása a RIA Novosztyi-ról Annak ellenére, hogy…
Ezzel dicsekednek az ukránok: Kurszkban elfogott orosz katonát kínoznak (videó 18+)
![](https://internetfigyelo.com/wp-content/uploads/2024/09/katona_orosz_asztalhoz-kotve_kinozzak-120x120.webp)
Felfordított íróasztalhoz kötötték és árammal sokkolták az orosz katonát. Ez…